![Slika](http://s2.postimg.org/cyckhqxc9/image.jpg)
12,5 km dolg odsek proge med Šentpavlom (Sank Paul in Lavanttal) in Labotom (Lavamünd) je del t.i. Labotske proge (Lavanttalbahn). Gradnja proge od Volšperka (Wolfsberg) do Dravograda sega še v čas Avstro-Ogrske, ko se je na pobudo koroške deželne vlade 1.julija 1878 pričela njena izgradnja. Že oktobra prihodnje leto je sledila otvoritev. Proga se je v Dravogradu priključila na t.i. Dravsko progo (zgrajeno leta 1863), ki je vodila od Maribora, preko Pliberka (Bleiburg), Celovca vse do Fortezze (nemško Franzensfeste, Južna Tirolska, Italija).
Navkljub prvi svetovni vojni, razpadu AO po njenem koncu ter novi določitvi meja, po kateri je Dravograd (in s tem del proge) pripadel novonastali Kraljevini SHS, to ni imelo tragičnih posledic za promet po progi. Avstrija si je namreč s Saintgermainsko mirovno pogodbo izbojevala poseben status (koridor), po katerem potniki na poti med Volšperkom in Pliberkom niso bili deležni mejnih formalnosti.
Takrat še tihi načrti pri naših severnih sosedih so po koncu druge svetovne vojne postajali vse glasnejši. Razmere v novonastali državi (Jugoslavija) česa podobnega niso več dovoljevale, kar je bil povod za gradnjo Podjunske proge (Jauntalbahn), ki je neposredno povezala Šentpavel s Pliberkom (in tem deželno prestolnico) po avstrijskem ozemlju.
Po koncu druge svetovne vojne so vlaki med Dravogradom in Volšperkom pričeli voziti šele leta 1952. 13 let zatem je z odprtjem Podjunske proge promet na njej dokončno ugasnil. V kasnejših letih so bili odstranjeni tiri med Labotom in Dravogradom.
Potniški promet s severa do Labota je sicer potekal do leta 1997, tovorni do 2001. Ker je v začetku tisočletja promet na progi povsem zamrl, je mesto Labot skupaj s še štirimi družbami leta 2002 ustanovilo podjetje Lavamünder Bahn z namenom obuditve prometa med Šentpavlom in Labotom. Občasno je bil po progi prepeljan kak tovorni vagon, nekaj poletij je vozil tudi muzejski vlak, a le do leta 2007. Avstrijske železnice (ÖBB) kot lastnik proge leta 2010 zaprejo odsek med Ettendorfom in Labotom. Leto zatem tudi kraj Labot odstopi od nadaljnjih poskusov reševanja usode železnice. Zaradi stroškov so se pred tremi leti ÖBB odločile, da zaprti odsek proge ponudijo naprodaj.
Po spominu vodja postaje v Šentpavlu naj bi zadnji vlak z juga tjakaj pripeljal pred tremi leti (a mislim, da so od tega minila že štiri leta). Neuspešni poskusi obuditve prometa v zadnjih letih pričajo o vse prej kot lepi prihodnosti odseka proge med Šentpavlom in Labotom. V trenutnih okoliščinah se zdi, da je proga vsem zgolj v breme. Upanje nekaterih, da bo proga znova zaživela med gradnjo (ali po njeni izgradnji) hitre proge med Celovcem in Gradcem, so v tem trenutku bolj podobne pobožni želji, kot realnosti. Trenutno je proga v precejšnjem delu (še) v zadovoljivem stanju in za ponovno vožnjo po njej ne bi potrebovala večjih posegov. A je tudi res, da na mnogih mestih narava počasi, a vztrajno, dobiva »bitko« s tiri. Bržkone bo proga (glede na vse okoliščine) doživela usodo mnogih lokalnih prog in počasi odšla v pozabo.
Šentpavel - Ettendorf
![Slika](http://s2.postimg.org/du91x770p/image.jpg)
![Slika](http://s2.postimg.org/bxupbl9vt/P4183141.jpg)
![Slika](http://s2.postimg.org/kox4s43t5/P4183144.jpg)
![Slika](http://s2.postimg.org/geigwiyq1/P4183146.jpg)
![Slika](http://s2.postimg.org/hw3x833gp/P4183147.jpg)
![Slika](http://s2.postimg.org/veatkdfm1/P4183151.jpg)
![Slika](http://s2.postimg.org/qxdv7yc09/P4183154.jpg)
![Slika](http://s2.postimg.org/6hqa5t1l5/P4183157.jpg)